L'Institut Català de Paleontologia Miquel Crusafont està instal·lant a la planta baixa del museu a Sabadell un aparell de tomografia computeritzada únic a tot l’Estat, que permetrà veure l’interior i els detalls de fòssils de mides superiors a un metre de llarg i fins a 500 kg de pes. L’aparell s’ha dissenyat i construït a mida amb la col·laboració de la Universitat de Santiago de Compostela i el Centro Tecnológico Aimen. La construcció d’aquesta instal·lació científica ha estat possible gràcies a un programa operatiu FEDER de Catalunya 2007-2013.
Fa un parell de setmanes varen arribar el detector, la columna de suport i la taula de control, i pocs dies després el tub de rajos X. Ara l’equip de paleontologia virtual de l’ICP i els tècnics d’Aimen treballen per a posar en marxa aquest aparell de tomografia computeritzada (TC) industrial, que permetrà estudiar fòssils des d’uns pocs centímetres fins a mides superiors a un metre de llarg. Un cop en marxa, el TC de l’ICP serà el més polivalent de l’Estat, i entre els pocs d’Europa que permetrà estudiar fòssils de gran mida. La resolució amb la que permetrà veure fòssils de mida mitja i gran serà de les millors del continent.
Fins ara, els paleontòlegs de l’ICP escanejaven els fòssils en equipaments de tomografia d’hospitals, com és el cas de l’Hospital Mútua de Terrassa, o en equipaments d’altres institucions. Gràcies a aquesta nova instal·lació científica , l’ICP podrà escanejar els fòssils al Museu de l’ICP, i podrà donar servei també a paleontòlegs de tota Europa. La construcció d’aquest aparell ha representat una inversió de gairebé 500.000 €, que ha estat possible gràcies a un programa operatiu FEDER de Catalunya 2007-2013, amb cofinançament de la Generalitat de Catalunya i fons europeus.
La font de rajos X del TC de l’ICP té una energia de 450kV (quilo Volts) i una intensitat màxima de 3,3 mA (mili Ampers). En el cas dels TAC mèdics, els aparells solen tenir una energia màxima d’uns 140 kV, tot i que habitualment operen amb una energia entre els 60 i els 80 kV. A més, en un TAC mèdic l’exposició del pacient a la radiació és d’uns pocs segons, mentre que l’escaneig d’un fòssil pot durar algunes hores.
El TC de l’ICP, que està sotmès al control del Consejo de Seguridad Nuclear del Estado i al Servei de Coordinació d’Activitats Radioactives de la Generalitat, es preveu que entri en funcionament durant la tardor, moment en el qual serà presentat en societat i als diferents col·lectius que podrien convertir-se’n en usuaris.
L’Institut Català de Paleontologia Miquel Crusafont i Saident RFID Soluciones presenten els primers resultats d’un projecte d’identificació per radiofreqüència passiva per a col·leccions de museus. Aquesta tecnologia és pionera a Espanya i també a Europa per la gestió d’una col·lecció científica i patrimonial amb l’objectiu de desenvolupar un producte a mida que permeti millorar l’eficiència i les despeses de la gestió d’una col·lecció.
Aquest matí s’ha presentat a l’escola Nostra Llar de Sabadell un joc en línia basat en la figura de Miquel Crusafont. Aquest joc és el tercer de la col·lecció ‘Personatges en joc’, un programa de divulgació científica adreçat a alumnes de primària, promogut per de la Generalitat de Cataunya i la Universitat Politècnica de Catalunya. En el cas d’en Crusafont, els continguts del joc han comptat amb l’assessorament de l’Institut Català de Paleontologia Miquel Crusafont.
Les veus que demanen conèixer més i millor el registre fòssil per poder entendre què està passant avui, i tenir dades en les que fonamentar polítiques mediambientals més eficients, són cada cop més clares i nombroses. Aquesta relació entre el passat i el present, i sobretot el futur, és una línia de recerca en auge.
Investigadors de l’Institut Català de Paleontologia Miquel Crusafont (ICP) en col·laboració amb investigadors del Museo Nacional de Ciencias Naturales (MNCN-CSIC), la Universitat Complutense de Madrid (UCM) i la Universitat de València (UV) publiquen aquesta setmana a la prestigiosa revista PLOS ONE un treball que descriu un nou gènere d’úrsid, Kretzoiarctos, que situa l’origen del llinatge del panda gegant a Espanya fa entre 11 i 12 milions d’anys.
El panda gegant Ailuropoda melanoleuca, que actualment només habita a la Xina, hauria evolucionat a partir de formes més basals, de les quals les restes més antigues s’han trobat a l’Abocador de Can Mata (els Hostalets de Pierola, Anoia) i a Nombrevilla (Daroca, Saragossa).
L’Ajuntament de Sabadell i l’Institut Català de Paleontologia Miquel Crusafont (ICP) van signar ahir un conveni amb l’objectiu de cedir un espai dins de Sabadell per a emmagatzemar part de la col·lecció de fòssils del centre de recerca.